Attributes | Values |
---|
rdf:type
| |
Description
| - The topic of this study was to evaluate the level of Hsdr4, Dhn4 and Hva1 genes expression together with the leaf temperature measurement after the application of exogenous abscisic acid (ABA). It is well-known that the level of endogenous ABA increases rapidly in response to drought stress and consequently the stomatal closure is induced. ABA has two main functions in plants. The first is the regulation of the transpiration and the second is a function of a signal molecule that induces expression of protective genes from the Cor/Lea group. The measurement of temperature is considered as a suitable method for the indirect assessment of the transpiration. The level of stress genes expression has been recently used for determination of abiotic stress sensitivity. In our experiment, we compare ABA induced reaction of five spring barley varieties with different level of drought tolerance. Plants were grown in hydroponic solution (MS Salt, 8h light, 20°C, night 18°C). The ABA solution (2.10-5 mol.l-1) was added after 14 days of growth. The samples were collected 1, 3, 6, 12 and 24 hours and 3 and 7 days after ABA application. The measurement of leaf temperature was done with IR TermoCam (FLIR P 660) (Jones, 1999) 3 hours and 7 days after ABA application. To determine the genes expression we used RT PCR (Pfaffl, 2001). All varieties reduced stomatal conductivity (stomatal closure) after ABA application. The leaf temperature increased after 3 hours and was higher even 7 days after ABA application, however the difference of temperature among varieties was small. Activity of Hva1 was unspecific and was detected also in control plants, probably due to some unspecific stress (light condition) during cultivation. At this level no differences were found among tested genotypes. The highest activity of Dhn4 and Hsdr4 was detected in variety Malz. It seems, that plant hormone ABA has an important role in induction of stress-reaction in this variety. In case of the Syrian drough (en)
- Hodnocení exprese stresem aktivovaných genů bývá využíváno pro stanovení citlivosti studovaných genotypů vůči abiotickým stresům. Významnou skupinou ochranných proteinů spojených s dehydratací pletiv jsou proteiny skupiny LEA (Late embryogenesis abundant). Mezi tyto geny řadíme například Dhn4, Hva1. K pokusu bylo použito pět odrůd jarních ječmenů. Odrůdy byly vybrány s ohledem na prokázanou nebo předpokládanou míru odolnosti vůči suchu (Malz, Amulet, Jersey - české odrůdy (Hordeum vulgare L.) a Er/Apm, Tadmor -- syrské odrůdy (Hordeum spontaneum). Rostliny byly pěstovány v hydroponickém prostředí v živném roztoku MS solí (Murashige and Skoog, 1962) v řízených podmínkách (8 hodin světla při teplotě 20°C, 16 hodin tmy při 18°C, 1 hodina stmívání a 1 hodina rozednívání). Po čtrnácti dnech růstu byl ke kořenům testovaných rostlin přidán roztok kyseliny abscisové (2.10-5 mol/l). Fyziologická reakce byla posuzována změnami ve vodivosti průduchů metodou IR termografie s použitím IR termovizní kamery (FLIR P660) (Jones, 1999). Odběry rostlin pro molekulárně biologické hodnocení probíhaly v intervalech kontrola, 1, 3, 6, 12 a 24hodin a 3 a 7dní po aplikaci ABA. Stresová reakce rostlin byla hodnocena kvantifikací exprese ABAou regulovaných genů Hva1, Hsdr4 a Dhn4 (Qian et al. 2007, Mikulková et al. 2009, Suprunova et al. 2004, 2007, Rodriguez et al. 2005) metodou stanovení relativní exprese genů Real Time RT PCR počítanou dle Pfaffl 2001. Námi zjištěné dosavadní výsledky ukazují, že fyziologická funkce fytohormonu ABA na transpiraci u odrůdy Tadmor nebyla odlišná od ostatních námi testovaných odrůd. Dále se na základě našich výsledků ukazuje, že funkce fytohormonu ABA jako signální aktivační molekuly zapojené v aktivaci ochranných genů by mohla být u odrůdy Tadmor zřejmě omezena a/nebo nahrazena silnější aktivací alternativní dráhy. Naproti tomu se zdá, že odrůda Malz více využívá aktivační dráhu, kde je fytohormon ABA zapojen jako signální aktivační molekula.
- Hodnocení exprese stresem aktivovaných genů bývá využíváno pro stanovení citlivosti studovaných genotypů vůči abiotickým stresům. Významnou skupinou ochranných proteinů spojených s dehydratací pletiv jsou proteiny skupiny LEA (Late embryogenesis abundant). Mezi tyto geny řadíme například Dhn4, Hva1. K pokusu bylo použito pět odrůd jarních ječmenů. Odrůdy byly vybrány s ohledem na prokázanou nebo předpokládanou míru odolnosti vůči suchu (Malz, Amulet, Jersey - české odrůdy (Hordeum vulgare L.) a Er/Apm, Tadmor -- syrské odrůdy (Hordeum spontaneum). Rostliny byly pěstovány v hydroponickém prostředí v živném roztoku MS solí (Murashige and Skoog, 1962) v řízených podmínkách (8 hodin světla při teplotě 20°C, 16 hodin tmy při 18°C, 1 hodina stmívání a 1 hodina rozednívání). Po čtrnácti dnech růstu byl ke kořenům testovaných rostlin přidán roztok kyseliny abscisové (2.10-5 mol/l). Fyziologická reakce byla posuzována změnami ve vodivosti průduchů metodou IR termografie s použitím IR termovizní kamery (FLIR P660) (Jones, 1999). Odběry rostlin pro molekulárně biologické hodnocení probíhaly v intervalech kontrola, 1, 3, 6, 12 a 24hodin a 3 a 7dní po aplikaci ABA. Stresová reakce rostlin byla hodnocena kvantifikací exprese ABAou regulovaných genů Hva1, Hsdr4 a Dhn4 (Qian et al. 2007, Mikulková et al. 2009, Suprunova et al. 2004, 2007, Rodriguez et al. 2005) metodou stanovení relativní exprese genů Real Time RT PCR počítanou dle Pfaffl 2001. Námi zjištěné dosavadní výsledky ukazují, že fyziologická funkce fytohormonu ABA na transpiraci u odrůdy Tadmor nebyla odlišná od ostatních námi testovaných odrůd. Dále se na základě našich výsledků ukazuje, že funkce fytohormonu ABA jako signální aktivační molekuly zapojené v aktivaci ochranných genů by mohla být u odrůdy Tadmor zřejmě omezena a/nebo nahrazena silnější aktivací alternativní dráhy. Naproti tomu se zdá, že odrůda Malz více využívá aktivační dráhu, kde je fytohormon ABA zapojen jako signální aktivační molekula. (cs)
|
Title
| - Hodnocení aktivity vybraných lea genů vyvolané exogenní aplikací kyseliny abscisové
- Evaluation of the activity of barley cor/lea genes after the aplication of the exogenous abscisic acid (en)
- Hodnocení aktivity vybraných lea genů vyvolané exogenní aplikací kyseliny abscisové (cs)
|
skos:prefLabel
| - Hodnocení aktivity vybraných lea genů vyvolané exogenní aplikací kyseliny abscisové
- Evaluation of the activity of barley cor/lea genes after the aplication of the exogenous abscisic acid (en)
- Hodnocení aktivity vybraných lea genů vyvolané exogenní aplikací kyseliny abscisové (cs)
|
skos:notation
| - RIV/62156489:43210/09:00152684!RIV13-MZE-43210___
|
http://linked.open...avai/riv/aktivita
| |
http://linked.open...avai/riv/aktivity
| |
http://linked.open...vai/riv/dodaniDat
| |
http://linked.open...aciTvurceVysledku
| |
http://linked.open.../riv/druhVysledku
| |
http://linked.open...iv/duvernostUdaju
| |
http://linked.open...titaPredkladatele
| |
http://linked.open...dnocenehoVysledku
| |
http://linked.open...ai/riv/idVysledku
| - RIV/62156489:43210/09:00152684
|
http://linked.open...riv/jazykVysledku
| |
http://linked.open.../riv/klicovaSlova
| - barley; abscisic acid (ABA); gene expression (en)
|
http://linked.open.../riv/klicoveSlovo
| |
http://linked.open...ontrolniKodProRIV
| |
http://linked.open...v/mistoKonaniAkce
| |
http://linked.open...i/riv/mistoVydani
| |
http://linked.open...i/riv/nazevZdroje
| - MendelNet '09 Agro : proceedings of International Ph.D. students conference
|
http://linked.open...in/vavai/riv/obor
| |
http://linked.open...ichTvurcuVysledku
| |
http://linked.open...cetTvurcuVysledku
| |
http://linked.open...vavai/riv/projekt
| |
http://linked.open...UplatneniVysledku
| |
http://linked.open...iv/tvurceVysledku
| - Ehrenbergerová, Jaroslava
- Holková, Ludmila
- Hronková, Marie
- Melišová, Lucie
|
http://linked.open...vavai/riv/typAkce
| |
http://linked.open.../riv/zahajeniAkce
| |
number of pages
| |
http://purl.org/ne...btex#hasPublisher
| - Mendelova zemědělská a lesnická univerzita v Brně
|
https://schema.org/isbn
| |
http://localhost/t...ganizacniJednotka
| |