Attributes | Values |
---|
rdf:type
| |
Description
| - Hrobové nálezy ze Semčic objevené na malém prostoru vedle sebe jsou časově, kulturně a také podle pohřebního ritu odlišné v rámci starší doby římské. Mezi dvěma labsko-germánskými hroby kostrovými a jedním wielbarským žárovým je časový rozdíl téměř 150 let. Je tedy zřejmé, že spolu přímo nesouvisejí. Zda-li jsou pozůstatkem většího pohřebiště s delším chronologickým rozsahem, nemůžeme na základě záchranného výzkumu, učiněného na malé ploše, rozpoznat. Dva silně porušené kostrové hroby (hr. I a II), datované do fáze B1b, tvořily skupinu o velikosti dvou a možná i více objektů. Nález bronzové ostruhy v hrobě II představuje poměrně vzácný artefakt, který je znám hlavně z bohatých mužských hrobů. Nejdůležitějším souborem v Semčicích je žárový hrob. Pohřeb obsahoval milodary stříbrné a bronzové, včetně jednoho kostěného, z nichž většinu lze považovat za předměty wielbarské provenience. Zejména kombinace jednotlivých artefaktů odpovídá výbavě ženských kostrových nebo žárových hrobů na území wielbarské kultury. V semčickém hrobě byla pohřbena žena v neklidné době kolem markomanských válek nebo přímo v jejich průběhu v přechodném stupni B2/C1. Tento hrob se stříbrnými šperky a součástmi oděvu (náramek, spony ad.), spolu se žárovým pohřbem z Třebusic (hr. 718), lze označit za poměrně bohaté hroby žen, které mohly být provdány za Markomany nebo jiným způsobem se přesunuly ze severu Polska do středu Čech. Oba hroby jsou také prvními doklady přítomnosti cizích osob u Markomanů. Řada dalších dosud nepublikovaných nálezů wielbarské provenience tak může otevřít hlubší otázku studia markomansko-wielbarských vztahů. Z uvedených hrobových celků je současně patrné, že Čechy mohly mít během druhé poloviny 2. století daleko větší význam, než se dosud soudilo, i když válečnými událostmi zřejmě přímo ohroženy nebyly.
- Hrobové nálezy ze Semčic objevené na malém prostoru vedle sebe jsou časově, kulturně a také podle pohřebního ritu odlišné v rámci starší doby římské. Mezi dvěma labsko-germánskými hroby kostrovými a jedním wielbarským žárovým je časový rozdíl téměř 150 let. Je tedy zřejmé, že spolu přímo nesouvisejí. Zda-li jsou pozůstatkem většího pohřebiště s delším chronologickým rozsahem, nemůžeme na základě záchranného výzkumu, učiněného na malé ploše, rozpoznat. Dva silně porušené kostrové hroby (hr. I a II), datované do fáze B1b, tvořily skupinu o velikosti dvou a možná i více objektů. Nález bronzové ostruhy v hrobě II představuje poměrně vzácný artefakt, který je znám hlavně z bohatých mužských hrobů. Nejdůležitějším souborem v Semčicích je žárový hrob. Pohřeb obsahoval milodary stříbrné a bronzové, včetně jednoho kostěného, z nichž většinu lze považovat za předměty wielbarské provenience. Zejména kombinace jednotlivých artefaktů odpovídá výbavě ženských kostrových nebo žárových hrobů na území wielbarské kultury. V semčickém hrobě byla pohřbena žena v neklidné době kolem markomanských válek nebo přímo v jejich průběhu v přechodném stupni B2/C1. Tento hrob se stříbrnými šperky a součástmi oděvu (náramek, spony ad.), spolu se žárovým pohřbem z Třebusic (hr. 718), lze označit za poměrně bohaté hroby žen, které mohly být provdány za Markomany nebo jiným způsobem se přesunuly ze severu Polska do středu Čech. Oba hroby jsou také prvními doklady přítomnosti cizích osob u Markomanů. Řada dalších dosud nepublikovaných nálezů wielbarské provenience tak může otevřít hlubší otázku studia markomansko-wielbarských vztahů. Z uvedených hrobových celků je současně patrné, že Čechy mohly mít během druhé poloviny 2. století daleko větší význam, než se dosud soudilo, i když válečnými událostmi zřejmě přímo ohroženy nebyly. (cs)
- Zu ganz außergewöhnlichen Grabkomplexen in unserem Milieu, und das nicht nur in der Zusammensetzung einiger Luxusgegenstände aber insbesondere aufgrund ihrer Provenienz, gehört das Brandgrab aus Semčice. Es ist der erste sichere Grabkomplex der Wielbark-Kultur auf tschechischem Boden. Die Bestattung beinhaltete Beigaben aus Silber (Fibeln A. 41 Var. Schuster Z, Wellenarmring, S-förmige Schließe zur Halskette) und Bronze (Fibel A. 124, Bronzearmband mit schildförmigen Enden, Haarnadel und Nadel), einschließlich eines Knochenkammes (vom Typ Thomas AI), von denen wir den Großteil als Gegenstände von Wielbark Provenienz bezeichnen können. Vor allem die Kombination der einzelnen Artefakte entspricht der Ausstattung der Frauenkörpergräber oder Brandgräber im Gebiet der Wielbark-Kultur. Im Grab aus Semčice wurde eine Frau in der unruhigen Zeit der Markomannenkriege, bzw. direkt in ihrem Verlauf in der Übergangsstufe B2/C1, bestattet. Um ein zweites Wielbark Grab von tschechischem Gebiet könnte es sich beim Grab Nr. 718 aus Třebusice handeln, welches drei Fibeln im sog. Barock Styl beinhaltete, ein Silberarmband mit schildförmigen Enden, ein Goldfingerring, zwei Silberohrringe und Fragmente von weiteren Gegenständen aus Silber und Bronze. Beide Brandgräber kann man als relativ reiche Frauengräber bezeichnen, die Frauen könnten mit Markomannen verheiratet worden sein, oder verschoben sich durch eine andere Weise von Nordpolen nach Mittelböhmen. Beide Gräber sind gleichzeitig die ersten Beweise der Anwesenheit fremder Personen bei den Markomannen. Außer den zwei erwähnten Wielbark Gräbern, sind für die kulturelle Interpretation und die beiderseitigen elbgermanischen Wielbark Beziehungen die Funde aus Třebusice von Bedeutung. Von den angeführten Funden ist klar, das Böhmen im Laufe der 2. Hälfte des 2. Jahrhunderts eine weit größere Bedeutung haben könnte als bisher angenommen, auch wenn Böhmen durch die kriegerischen Ereignisse nicht direkt bedroht war. (en)
|
Title
| - Birituelle Gräber von der älteren römischen Kaiserzeit aus Semčice (Bez. Mladá Boleslav) (en)
- Birituální hroby ze starší doby římské v Semčicích, okr. Mladá Boleslav
- Birituální hroby ze starší doby římské v Semčicích, okr. Mladá Boleslav (cs)
|
skos:prefLabel
| - Birituelle Gräber von der älteren römischen Kaiserzeit aus Semčice (Bez. Mladá Boleslav) (en)
- Birituální hroby ze starší doby římské v Semčicích, okr. Mladá Boleslav
- Birituální hroby ze starší doby římské v Semčicích, okr. Mladá Boleslav (cs)
|
skos:notation
| - RIV/61989592:15210/12:33141197!RIV13-MSM-15210___
|
http://linked.open...avai/riv/aktivita
| |
http://linked.open...avai/riv/aktivity
| |
http://linked.open...iv/cisloPeriodika
| |
http://linked.open...vai/riv/dodaniDat
| |
http://linked.open...aciTvurceVysledku
| |
http://linked.open.../riv/druhVysledku
| |
http://linked.open...iv/duvernostUdaju
| |
http://linked.open...titaPredkladatele
| |
http://linked.open...dnocenehoVysledku
| |
http://linked.open...ai/riv/idVysledku
| - RIV/61989592:15210/12:33141197
|
http://linked.open...riv/jazykVysledku
| |
http://linked.open.../riv/klicovaSlova
| - biritual burials, Roman period, middle Bohemia (en)
|
http://linked.open.../riv/klicoveSlovo
| |
http://linked.open...odStatuVydavatele
| |
http://linked.open...ontrolniKodProRIV
| |
http://linked.open...i/riv/nazevZdroje
| - Archeologie ve středních Čechách
|
http://linked.open...in/vavai/riv/obor
| |
http://linked.open...ichTvurcuVysledku
| |
http://linked.open...cetTvurcuVysledku
| |
http://linked.open...UplatneniVysledku
| |
http://linked.open...v/svazekPeriodika
| |
http://linked.open...iv/tvurceVysledku
| - Droberjar, Eduard
- Waldhauser, Jiří
|
issn
| |
number of pages
| |
http://localhost/t...ganizacniJednotka
| |