Description
| - Druhý díl se zaměřuje na analýzu vývoje vztahů mezi střední Evropou a Ruskem a působení Středoevropanů v carské říši ve vědě, školství, kultuře a hospodářství. Představuje kompaktní text kombinující chronologický a tematický princip zpracování, využívající metodologie politických, hospodářských, sociálních a kulturních dějin, stejně jako dějin vědy a techniky, dějin literatury, hospodářské politiky a dalších oborů, přičemž jako výchozí metodologický přístupy byly zvoleny modernizační teorie a teorie kulturního transferu. Soustřeďuje se na otázky, nakolik se střední Evropa zapojila do modernizace carské říše, v jaké době byl tento proces nejintenzivnější, proč se najímali odborníci v cizině a jaké znalosti či vědomosti se od nich snažili převzít. S tím souvisí otázka, nakolik ruští reformátoři čerpali informace ze střední Evropy, jak je hodnotili a využívali. Odborná monografie se detailně zabývá problémy při implementaci znalostí a zkušeností středoevropského školství, vědy, kultury a hospodářské politiky do ruského prostředí, přičemž se koncentruje zejména na petrovskou a kateřinskou epochu. Věnuje se též odborníkům ze střední Evropy, konkrétně otázkám: s jakými problémy se v Rusku potýkali, jaké obory konstituovali ve školských, vědeckých a kulturních institucích.
- Druhý díl se zaměřuje na analýzu vývoje vztahů mezi střední Evropou a Ruskem a působení Středoevropanů v carské říši ve vědě, školství, kultuře a hospodářství. Představuje kompaktní text kombinující chronologický a tematický princip zpracování, využívající metodologie politických, hospodářských, sociálních a kulturních dějin, stejně jako dějin vědy a techniky, dějin literatury, hospodářské politiky a dalších oborů, přičemž jako výchozí metodologický přístupy byly zvoleny modernizační teorie a teorie kulturního transferu. Soustřeďuje se na otázky, nakolik se střední Evropa zapojila do modernizace carské říše, v jaké době byl tento proces nejintenzivnější, proč se najímali odborníci v cizině a jaké znalosti či vědomosti se od nich snažili převzít. S tím souvisí otázka, nakolik ruští reformátoři čerpali informace ze střední Evropy, jak je hodnotili a využívali. Odborná monografie se detailně zabývá problémy při implementaci znalostí a zkušeností středoevropského školství, vědy, kultury a hospodářské politiky do ruského prostředí, přičemž se koncentruje zejména na petrovskou a kateřinskou epochu. Věnuje se též odborníkům ze střední Evropy, konkrétně otázkám: s jakými problémy se v Rusku potýkali, jaké obory konstituovali ve školských, vědeckých a kulturních institucích. (cs)
- The second part focuses on analysis of the development of relations between Central Europe and Russia, particularly influence of the Central Europeans on science, education, culture and economy in the Tsarist Empire. It represents a compact text which combines chronological and thematic approaches using the methodology of political, economic, social and cultural history, as well as the history of science and technology, history of literature, economic policy and other fields. Empire, in what time this process was most intense, why were hired experts abroad, and what skills or knowledge Russians tried to take over from them. A related question explores to what extent the Russian reformers drew on information from Central Europe and how they assessed and used them. The scientific monograph deals in detail with problems of the implementation of knowledge and experience of Central European education, science, culture and economic policy in Russian environment, and focuses, particularly, on the Petrine and Catherine era. It pays also attention to experts from Central Europe, primarily to the following questions: what problems they faced in Russia and what fields they constituted in educational, scientific and cultural institutions. (en)
|